Международна конференция „Русия и създаването на българската държавност след Руско-турската Освободителна война 1877-1878 г.“
На 7–ми март в Москва, в Дома на Съюза на писателите на Русия, се проведе международна научно-практическа конференция на тема „Русия и създаването на българската държавност след Руско-турската Освободителна война 1877-1878 г.“ Организатори на събитието станаха Съюза на писателите на Русия, Обществената организация „Асоциация и развитие на българската культур“, Фондация „Устойчиво развитие за България“, НД „Русофили“. Във встъпителното си слово водещият на конференцията Здравко Димитров – председател на УС на „Асоциация и развитие на българската култура», сподели, че темата не е избрана случайно, че тя изразява желанието на участниците да бъдат съпричастни към великата дата 3 март 1878 г. и разбирането, че днес е необходимо активно да отстояваме историческата истина и правилно да тълкуваме историческите факти и процеси. По думите му, в съвременните условия незаслужено се недооценява ролята на Русия за създаването на държавните органи на властта в България след освобождението. Приветствия към конференцията бяха получени от: Николай Малинов – председател на Национално движение „Русофили“, генерален секретар на Международното движение на русофилите; Станка Шопова – председател на Фондация „Устойчиво развитие за България“; Людмила Снитенко – координатор на Международната славянска академия на литературата и изкуството в Русия, Калина Кънева – известна българска журналистка, автор на книгата „Рицар на Балканите. Граф Н.П. Игнатиев“ и Галина Костова – от името на Българската национално-културна организация от град Сиктивкар. С доклади и изказвания участваха представители на: Съюза на писателите на Русия – Азаров В.А., кандидат на политическите науки; Щелкунов А.В., кандидат на философските науки; на Министерството на външните работи на Русия – Воробьова Н.Н., кандидат на историческите науки; на Института по славянски изследвания на Руската академия на науките – Гусев Н.С., кандидат на историческите науки; Университета за приятелство на народите – Глинская И.Ю. професор, доктор на политическите науки и редица други научни и обществени дейци.
Бяха прочетени доклади от български историци: Нина Дюлгерова, проф., доктор на науките; Емилия Лазарова, доцент, доктор на историческите науки; авторски колектив с ръководител проф. д-р на психологическите науки Илия Пеев; Антоний Станимиров, доктор на историческите науки, главен асистент в Университета по библиотекознание и информационни технологии, София; Симеон Кулиш – историк, преподавател, научен секретар на Тракийски научен институт – филиал Варна, Валентина Димитрова – учител, поет, общественик, град Сливен. В изказванията беше дадена обща историческа и философска оценка на дейността на руската администрация след Освобождението в контекста на съвременната геополитическа обстановка на Балканите в следвоенния период. Част от докладите бяха посветени на изключителните руски военни и държавни дейци: княз В.А. Черкаски, княз Дондуков-Корсаков, Марин Дринов и Александър Егорович Конкевич. Присъстващите стигнаха до заключението, че днес наш общ дълг е да защитаваме историческата истина, да се противопоставяме активно на опитите за пренаписване на историята в опит да се демонизира Русия, обвинявайки я в агресивни планове, а нейните исторически фигури в провеждането на такава политика. Именно Руско-турската освободителна война създава възможността на картата на Европа да се появи нова независима българска държава. Именно руската гражданска администрация след войната в рамките на две години полага основите на управлението и администрацията в освободената територия. Конституцията, армията, структурата на властта, банковата и пощенската система на новата държава са резултат от творческите усилия на руските граждански и военни лидери. С тяхно съдействие се създава образователната система, възстановяват се народните училища с преподаване на родния български език. Създадена е нова данъчна система, която дава възможност бързо да се създаде резервен фонд за функционирането на българското правителство. За да се обучават духовници, са открити духовни училища и са възстановени над 400 църкви. Руската православна църква оказа огромна помощ в това отношение.
На основата на исторически документи, конференцията показа ролята на Русия за освобождението на българския народ от вековната чужда зависимост, за създаването на българската държавност и приноса на Русия за създаването на гражданско управление в освободените земи, както и ненаучното естество на опитите за пренаписване на историята в полза на съвременните политически интереси.
Конференцията одобри предложението на нейните участници към Държавната дума на Руската федерация за включване на 3 март в списъка на дните на военната слава и паметните дати в Русия като Ден на победата в Руско-турската война от 1877-1878 г.; както и за именуване на една от улиците в град Москва на Евгений Максимович Примаков, изключителен държавник, обществен и научен деец на съвременна Русия. По резултатите от конференцията ще бъде издаден сборник с материали. Ще бъдат публикувани и репортажи с видеозаписи. Приятна изненада за участниците в конференцията стана почерпката им с храни и напитки от българската национална кухня, организирана от българския магазин в Москва „Мир Болгарии“.
Международная конференция «Россия и создание болгарской государственности после Освободительной русско-турецкой войны 1877-1878 г».
7–го марта в Москве, в Доме Союза писателей России, состоялась международная научно-практическая конференция на тему «Россия и создание болгарской государственности после Освободительной русско-турецкой войны 1877-1878 г.». Конференция была организована Союзом писателей России, Общественной организацией «Ассоциация и развитие болгарской культуры», Фондом «Устойчивого развития Болгарии», Национальным движением Русофилы (Болгария). Во вступительном слове ведущий конференции Здравко Димитров, председатель попечительского совета общественной организации «Ассоциация и развитие болгарской культуры», сообщил о том, что подвигло организаторов на проведение этой конференции. Он подчеркнул, что данная тема выбрана не случайно. Она выражает желание участников конференции быть сопричастными с великой датой 3 марта 1878 г. и понимание того, что сегодня необходимо активно бороться за отстаивание исторической правды и верной трактовки исторических фактов и процессов. По его словам, в современных условиях незаслуженно недооценивается роль России в создании государственных органов власти Болгарии после её освобождения. С приветствиями к конференции обратились: Николай Малинов – Председатель национального движения Русофилов Болгарии, Генеральный секретарь Международного движения русофилов; Станка Шопова – Председатель Фонда «Устойчивое развитие Болгарии», Людмила Снитенко – координатор Международной славянской академии литературы и искусства в России; Калина Канева – известный болгарский журналист, автор книги «Рыцарь Балкан. Граф Н.П. Игнатьев» и Галина Костова – от имени болгарской национально-культурной организации из г. Сыктывкара. С докладами выступили представители Союза писателей России: Азаров В.А., кандидат политических наук; Щелкунов А.В., кандидат философских наук; МИД России Воробьева Н.Н., кандидат исторических наук; Института славяноведения РАН Гусев Н.С., кандидат исторических наук; Университета дружбы народов, Глинская И.Ю. профессор, доктор политических наук и ряд других научных и общественных деятелей. Были зачитаны доклады болгарских историков: Нины Дюлгеровой, профессора, доктора наук; Емилии Лазаровой, доцента, доктора исторических наук; коллектива авторов, возглавляемого профессором, доктором психологических наук Илии Пеевым; Антония Станимирова, доктора исторических наук, главного ассистента Университета по библиотекознанию и информационным технологиям, София; Симеона Кулиш – историка, учителя, научного секретаря Фракийского научного института – филиал Варна, Валентины Димитровой – преподавателя, поэта, общественного деятеля, г. Сливен. В выступлениях была дана общая историко-философская оценка работы российской администрации после освобождения в контексте сложившейся геополитической ситуации на Балканах послевоенного периода. Были также доклады, посвящённые выдающимся российским военным и государственным деятелям: князю В.А. Черкасскому, князю Дондукову-Корсакову, Марину Дринову и Александру Егоровичу Конкевичу. Результатом конференции стал вывод, что сегодня нашим общим долгом является отстаивание исторической правды, активное выступление против попыток переписывать историю в стремлении демонизировать Россию, обвиняя её в захватнических планах, а её исторических деятелей – в проведении такой политики. Именно освободительная русско-турецкая война создала возможность появления на карте Европы нового независимого Болгарского государства. Именно российская гражданская администрация после войны в течение двух лет заложила основы государственного устройства и управления на освобождённой территории. Конституция, армия, структура власти, банковская и почтовая системы нового государства – всё это результат творческих усилий российских гражданских и военных деятелей. При их содействии была создана система образования, восстановлены народные училища с преподаванием на родном для населения болгарском языке. Была учреждена новая налоговая система, позволившая в краткие сроки создать резервный фонд для функционирования болгарского правительства. В целях подготовки священнослужителей были открыты духовные школы, восстановлено более 400 церквей. Огромную помощь при этом оказала Русская православная церковь. Настоящая конференция показала на основе исторических документов роль России в освобождении болгарского народа от многовековой иноземной зависимости, в создании болгарской государственности и вклад России в создание гражданского управления на освобождённых землях, а также антинаучность попыток переписать историю в угоду современным политическим интересам. Конференция одобрила предложения её участников к Государственной Думе Российской Федерации: Включить в Перечень Дней воинской славы и памятных дат России 3-е Марта как День победы в русско-турецкой войне 1877-1878 гг. Назвать одну из улиц города Москвы именем Примакова Евгения Максимовича – выдающегося государственного, общественного и научного деятеля современной России. По итогам конференции её организаторами будет издан сборник материалов. Видеозаписи докладов будут опубликованы в ближайшее время. Приятным моментом для участников конференции оказался фуршет, организованный болгарским магазином «Мир Болгарии», позволивший им отведать национальные болгарские блюда и напитки.